Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку України (НКЦПФР) виключає можливість об’єднання двох законопроєктів про оподаткування віртуальних активів, які були раніше розроблені нею та Міністерством цифрової трансформації. Про це заявив голова комісії Юрій Бойко, передає Delo.ua.
Голова регулятора нагадав, що у березні 2024 року Міжнародний валютний фонд (МВФ) закликав Україну оновити профільний закон щодо віртуальних активів. Тож Україна, відповідно до цих вимог має провести відповідну роботу до кінця цього року. Документ мають розробити Національний банк України (НБУ) та НКЦПФР спільно з експертами МВФ. За словами Бойка, це допоможе увідповіднити законодавство до кращих міжнародних практик, враховуючи цілі економічного розвитку та ризики для цінової та фінансової стабільності.
Бойко також розповів, що точні терміни розробки та прийняття законопроєкту будуть залежати від того, як швидко регулятор зможе отримати та опрацювати рекомендації МВФ. Варто його очікувати не раніше першої половини 2025 року.
Як зауважив представник регулятора, головна різниця між проєктом закону, який запропонувала НКЦПФР, від того, що розробили у Мінцифри, полягає у «філософії регулювання ринку віртуальних активів». Зокрема, як зазначив Бойко, документ №10225 від НКЦПФР, за виключенням декількох правок, в частині регулювання ринку віртуальних активів повторює проєкт, представлений регулятором у червні 2023. Він покликаний привести положення національного законодавства у сфері віртуальних активів у відповідність до регламенту МіСА. Водночас альтернативний законопроєкт №10225-1 від Мінцифри є «косметичним ремонтом» ухваленого у 2022 році закону «Про віртуальні активи», вважає Бойко.
«Документ залишає в силі старі недоліки цього закону, за які його досить сильно критикували. Зокрема, мова йде про забезпечення низького рівня захисту споживачів та майже повну відсутність ефективних механізмів протидії потенційним зловживанням на ринку віртуальних активів», — заявив голова комісії.
Затверджений ще 2021 року закон «Про віртуальні активи» виявився неробочим без ухвалення правок в оподаткування операцій із цифровими активами. Сам текст закону також потребує оновлення з урахуванням положень європейського законодавчого акту MiCA.
Тож Міністерство цифрової трансформації та НКЦПФР окремо підготували два законопроєкти про оподаткування Біткоїн-індустрії. Обидва були внесені до Верховної Ради у листопаді з різницею в десять днів, однак мають багато відмінностей. Народний депутат Олексій Жмеренецький вважає, що перед парламентарями поставлено завдання розробити усереднений варіант законодавчого регулювання, досягнувши компромісу між пропозиціями НКЦПФР та Мінцифри з урахуванням побажань Групи з розроблення фінансових заходів у межах боротьби з відмиванням грошей (FATF) та Єврокомісії. Підготовкою нового документу мають зайнятися НБУ та НКЦПФР.
У лютому 2024 року голова парламентського комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Данило Гетманцев виступив з гострою критикою НКЦПФР, яка, на його думку, «провалила підготовку законопроєкту» щодо оподаткування цифрових активів. Він також наголосив, що попри те, що саме НКЦПФР виступає регулятором Біткоїн-галузі, однак ефективність цього органу «залишається відверто низькою».