Відкривши соціальні мережі після тижня у сільській місцевості, я побачив, що моя стрічка заповнена новинами про замах на Трампа.
Моєю першою думкою після того, як я зазначив, наскільки бездоганно для цього підібрано час, було: «Що ж, подивимося, як це подасть CNN».
Вони написали: «Трампа терміново вивели зі сцени після падіння на мітингу».
Можливо, ви мислите так само як я, і якщо так, то ви, мабуть, погодитеся, що медіаландшафт змінився.
Дуже.
Під впливом політичних уподобань працівників у сфері медіа, зростання культури скасування та необхідності заробляти гроші, цей зсув серйозно вплинув на те, як подається інформація про технології та Біткоїн (і майже все інше).
То що ж відбувається?
Заглибмося в цю тему та проаналізуймо те, що формує сьогоднішні засоби масової інформації.
Насамперед прояснімо одну річ: не існує жодної секретної групи медіаеліти, яка б усім керувала.
Думка про те, що провідні ЗМІ усе контролюють, не відповідає дійсності.
Це міф.
Насправді відбувається те, що багато журналістів випускаються з елітних навчальних закладів, таких як Колумбія, Гарвард чи Пенсільванія. Ця тенденція призвела до ліберальної упередженості у засобах масової інформації, але не через велику змову, а через походження та погляди тих, хто створює новини.
Цей ліберальний ухил особливо вплинув на висвітлення новин про технології і Біткоїн, зробивши ліві ЗМІ, по суті, антитехнологічними.
Загалом ліберали побоюються швидкого технічного прогресу та децентралізованої природи Біткоїна, розглядаючи їх як загрозу законодавству та традиційним фінансовим системам.
Ще одним фактором є те, що протягом останнього десятиліття відбувся розквіт культури скасування, коли люди чи компанії піддаються публічному засудженню за суперечливі думки чи дії.
Це також серйозно вплинуло на медіакомпанії, змусивши журналістів думати, що їм необхідно узгоджувати свої репортажі з популярними поглядами, щоб уникнути негативної реакції.
В результаті медіакомпанії дозволяють політичним упередженням своїх співробітників впливати на контент більше, ніж раніше.
Ви можете подумати, що вони відрізняються від основних ЗМІ минулих десятиліть, вважаючи, що ті прагнули діяти більш збалансовано та бути менш політично заангажованими.
Звичайно, політична упередженість часто затьмарює фактичні новини, особливо в таких гарячих сферах, як технології та Біткоїн, але в цьому немає нічого нового.
В основі діяльності ЗМІ лежить боротьба між пошуком істини та зароблянням грошей.
Ці компанії заробляють гроші двома способами: рекламою, яка пов'язує потенційних покупців із продавцями, та підписками, які включають споживчі передплати (наприклад, передплату на новини за 10 доларів на місяць) та корпоративні підписки (наприклад, купівлю доступу до Bloomberg Terminal).
Наприклад, справи у New York Times йдуть надзвичайно добре. Люди можуть не усвідомлювати, що наразі New York Times насправді є продуктовою компанією, 30–40% її бізнесу припадає на ігри та кулінарію, а ще більша частина – на передплати.
Хоча в ідеалі журналістика має прагнути розкрити та повідомити правду, економічні реалії диктують інше.
Медіакомпаніям необхідно залучати свою аудиторію та заробляти гроші різними способами, тому вони задовольняють бажання своєї аудиторії, іноді жертвуючи об'єктивною істиною та реальною журналістською роботою на користь того, що приносить дохід.
Це пояснює, чому засоби масової інформації адаптують свій контент до переваг своєї аудиторії.
Редакційні рішення про те, які історії висвітлити та як сформулювати проблеми, визначаються тим, що привабить читачів та глядачів не лише до самої історії, а й до мультимедійної екосистеми, яку видання хоче запропонувати, щоб залишатися актуальним та економічно життєздатним.
Хоча ці різні потоки доходів є новим підходом для ЗМІ, упередженість ним не є.
Під час Громадянської війни у США газети відкрито підтримували певні політичні фракції. (Загугліть «Copperhead Democrats», щоб отримати уявлення.)
Сьогодні ЗМІ працюють так само, тільки з сучасними складнощами.
Цифрові платформи та алгоритми, які керують контентом на основі переваг користувачів, мають посилені ехокамери, внаслідок чого люди в основному бачать інформацію, що підтверджує їхні наявні переконання.
Цей ефект ехокамери посилює упередженість засобів масової інформації, оскільки вони створюють контент, який відповідає поглядам аудиторії та підтримує її інтерес.
Для технологій і Біткоїна це означає, що негативні наративи щодо них залишаться, що ускладнює боротьбу з упередженнями.
Біткоїн і технологічна індустрія загалом повинні розуміти та орієнтуватися у цій ситуації.
Тому що мати схильність до певних тем – це нормально, це природа ЗМІ. Проблема виникає, коли ця упередженість призводить до написання того, що не відповідає дійсності.
І це причина, чому люди перестали любити провідні засоби масової інформації в цілому – не тому, що вони мають певну упередженість, а тому, що ця упередженість часто переважує фактичну інформацію. Це відносно нове явище.
І, судячи з усього, це продовжуватиметься, або ж засоби масової інформації можуть усвідомити, що якщо вони продовжуватимуть це робити, вони втратять довіру своєї аудиторії.
Можливо, урок полягає у зворотному: якщо бути надто нейтральними, аудиторія також відреагує негативно.
Більшість засобів масової інформації, хай то CNN, New York Times чи Fox News, знають, що хоче почути їхня аудиторія. Єдиний раз, коли вони стикаються з невдоволенням, це коли вони репрезентують протилежний наратив.
Тому ретельно контролюйте споживання контенту.
Тому що я знаю, що світ зараз страшний, але буде ще гірше.
Це гостьовий пост Фернандо Ніколіча. Висловлені погляди є його власними і не обов’язково збігаються з точкою зору BTC Inc. або Bitcoin Magazine.